Madala kulutasandiga eluviis ja lihtsamaja idee
Odava, lihtsa ja madala püsikuluga maja ja sellele vastava eluviisi idee sündis Eesti elanike muredest. Pärast buumijärgsest kriisist väljumist on meil püütud ergutada majanduskasvu palgavaesuse sõnumi kuulutamisega. Sellisel „kavalusel“ on olnud kindlasti positiivseid tulemusi. Paraku ka vastupidist –  hulk lõpetanud ettevõtteid, kes ei suutnud tööjõukulusid tõsta ja veel rohkem kaasmaalasi, kes siin lootusetuse kaotanuna on suundunud tööd otsima välismaalt. 
Olen veendunud, et kui me ei sunniks kõiki valimatult ainult rahalise rikkuse suunas, vaid mõtestaksime loogiliselt „teise kiirusega“ eluviisi eelised, võiksime lisada hulga vabastavaid valikuid. Olen püüdnud Internetist „järelkuulata“ kõigi meie raadiote viimase kolme aasta poliitika ja majandussaateid, kuid ka 10 aastat tagasi kõneldut. Tarkusest ei tule puudu, aga keerulised jutud ja käsitlused ei ole viinud lahendusteni. Selle asemel süveneb põhjendatud hirm, et sarnaselt jätkates räägime samu lugusid järgmised kümme aastat või kauem.  Mis oleks, kui teeksime kannapöörde ja keskenduksime LIHTSUSTAMISELE.
Inimese esmavajadusi: toit, rõivad ja soe tuba, kirjeldab Maslow püramiidi alumine tase. Eestis on külluses puhast vett ja põllumaad, mille tõttu ei saa olla toidumuredel objektiivset põhjust. Rõivaste ja jalatsite osas valitseb üleküllus. Tahan uskuda, et tehnoloogia areng on selle probleemi igaveseks lahendanud. Halvimal juhul päästab second hand.
Kuid ELUASE ja sellega seonduvad kulud on jäänud paljudele suurimaks probleemiks. Mõelgem endi ja lähedaste või tuttavate senikogetule ning leiate kindlasti hulga sõltuvusi, kuidas KODUGA seonduv on määranud olulist osa elukaarest.
Maatingimuste eelistega sobitatud LIHTSA MAJA ideeks on 8,5X11m välismõõtudega lihtne ristkülik, millel oleks katusekorruse väljaehitamise võimalus ehk poolteistkordne väga korralikult läbimõeldud planeeringuga elamu. Kui kasutada sellise maja rajamiseks parajal määral kaasaegset tehnoloogiat ja targasti kogukondlikku ning iseseisvat tööd, võiks kivikonstruktsioonil põhineva, kuid väljast puitviimistlusega turvalise, vastupidava ja korralikult soojustatud elamu hinnaks kujuneda ainult 30 tuhat eurot (sisetöödeta majale tehti täpne eelarvestus). Umbes 70 m2 elamispinda esimesel korrusel on esialgu piisav. Hiljem ehitatakse vastavalt pere vajadustele  toad katusekorrusele või lisatakse ruumi hoone juurdeehitusena. 
Peensusteni täiuslik infomaterjal ei koosneks ainult ehitusjoonistest, vaid juhenditest, kalkulatsioonidest, fotodest, õppevideotest kuni pisimate sõlmedeni. Tähtsaimaks eesmärgiks jääb iseseisev toimetulek olulise osaga töödest. Infomaterjal täiustuks sarnaselt arvutite tasuta vabatarkvaraga, nagu Linux ja OpenOffice, kus ühisest arendustööst võidavad kõik. Ka äriotstarbel kasutajad – rõhutatud lihtne idee ei ole turusolkija, kuna uhkema eelistajaid jätkub nagunii. Pealegi ei keela keegi optimeeritud maja pidevalt täiustuva info kasutamist ärilistel eesmärkidel, tingimusel, et ka äriettevõte säilitab vaba infolevi. 
Mõningaste puudustega prototüübi kandidaat on valmis, kuna elan sellises ise. Tähtsaim, millega sageli hooplen, on 20 € piiresse mahtuv igakuine kulu. Kogu soojusenergia, ka ohtralt kuluva sooja vee, tagavad samast metsast saetud puud. Kui võrdlen küttepuude varumist lapsepõlves kogetuga, oleks seda palju tööks nimetada. Ma ei pea võtma ühtki eluspuud. Meie rikka Eestimaa metsades mädaneb tohutu ressurss, tagastades atmosfääri bioloogiliselt mitte vähem süsinikku kui põlemisprotsess ahjus. 
Olulisima tulemusena võiks väheneda elanike väljaränne ja maapiirkondade tühjenemine.  Kui suudame viia kodude rajamise ja hilisemad püsikulud tänastest arusaamadest kordades madalamale, väheneb meid kahjustav palgakasvu surve. Madalama palga saaja võib tunda end sama rikkana, nagu kõrgepalgaline, kellel on kõrged püsikulud. „Viie rikkama riigi hulka“ tähenduses ei kõla idee populaarsena, kuid me saaksime rakendada endi looduslikke eeliseid – meil on palju suurpõllunduseks sobimatut tühja maad ja puidutööstusele väheväärtuslikku metsa. Lisaksime ühe senikuulmatu VALIKU, taastamaks rahulikuma eluviisi hindajatele positiivse eluvaate ja töötahte. Mõjureid on veel, millest kirjutaksin mõnes järgmises leheloos.
Selle asemel, et jutustada noortele suurtest palkadest linnades või välismaal, juhiksime nad märkama kodukoha rikkusi. Kas maale on vaja esmalt töökohti, et tuleksid inimesed või on ettevõtjale vaja kindlustunnet, et seal leiduks töövõimelisi inimesi, kelle ülimaks eesmärgiks ei oleks pimesi kõrgema palga poole tormlemine? Liiatigi võiksid olla ettevõtjad need samad noored ise, kelle toodetu konkurentsivõime tagavad madalad energia- ja tööjõukulud.