Madala kulutasandiga eluviis ja lihtsamaja idee
Odava, lihtsa ja madala püsikuluga maja idee sündis Eesti elanike muredest. Olen veendunud, et kui me ei sunniks kõiki valimatult ainult rahalise rikkuse suunas, vaid mõtestaksime loogiliselt „teise kiirusega“ eluviisi eelised, saabuksid paljudele tänastele probleemidele lahendused. Leidmaks oma idees vasturääkivusi, olen püüdnud läbi kuulata (järelkuulata) kõigi meie raadiote viimase kolme aasta poliitika ja majandussaateid, kuid ajakirjanike ja arvamusliidrite väljaöeldu on madala kulutasandi mõtteviisi elujõulisust ainult kinnitanud. See ei lõhu midagi, vaid lisab vabastavaid VALIKUID. 
Inimese esmavajadusi: toit, rõivad ja soe tuba, kirjeldab Maslow püramiidi alumine tase. Eestis on külluses puhast vett ja põllumaad, mille tõttu ei saa olla toidumuredel objektiivset põhjust. Rõivaste ja jalatsite osas valitseb üleküllus. Tahan uskuda, et tehnoloogia areng on selle probleemi igaveseks lahendanud. Halvimal juhul päästab second hand.
Kuid ELUASE ja sellega seonduvad kulud on jäänud paljudele suurimaks probleemiks. Mõelgem endi ja lähedaste või tuttavate senikogetule ning leiate kindlasti hulga sõltuvusi, kuidas KODUGA seonduv on määranud olulist osa elukaarest.
Maatingimuste eelistega sobitatud LIHTSA MAJA ideeks on 8,5X11m välismõõtudega lihtne riskülik, millel oleks katusekorruse väljaehitamise võimalus ehk poolteistkordne väga korralikult läbimõeldud planeeringuga elamu. Kui kasutada sellise maja rajamiseks parajal määral kaasaegset tehnoloogiat ja targasti kogukondlikku ning iseseisvat tööd, võiks kivikonstruktsioonil põhineva turvalise, vastupidava ja korralikult soojustatud elamu hinnaks kujuneda ainult 30 tuhat eurot (sisetöödeta majale on tehtud täpne eelarvestus). Umbes 70 m2 elamispinda esimesel korrusel on esialgu piisav. Hiljem ehitatakse vastavalt pere vajadustele  toad katusekorrusele või lisatakse ruumi hoone juurdeehitusena. 
Peensusteni täiuslik infomaterjal ei koosneks ainult ehitusjoonistest, vaid juhenditest, kalkulatsioonidest, fotodest, õppevideotest kuni pisimate sõlmedeni. Tähtsaimaks eesmärgiks jääb iseseisev toimetulek olulise osaga töödest. Infomaterjal täiustuks sarnaselt arvutite tasuta vabatarkvaraga, nagu Linux ja OpenOffice, kus ühisest arendustööst võidavad kõik. Ka kommertskasutajad – rõhutatud lihtne idee ei ole turusolkija, kuna uhkema eelistajaid jätkub nagunii. Pealegi ei keela keegi optimeeritud maja pidevalt täiustuva info kasutamist ärilistel eesmärkidel, tingimusel, et ka äriettevõte säilitab vaba infolevi. 
Mõningaste puudustega prototüübi kandidaat on valmis, kuna elan sellises ise. Tähtsaim, millega sageli hooplen, on 20 € piiresse mahtuv igakuine kulu. Kogu soojusenergia, ka ohtralt kuluva sooja vee, tagavad samast metsast saetud puud. Kui võrdlen küttepuude varumist lapsepõlves kogetuga, oleks seda palju tööks nimetada. Ma ei pea võtma ühtki eluspuud. Meie rikka Eestimaa metsades mädaneb tohutu ressurss, tagastades atmosfääri bioloogiliselt mitte vähem süsinikku kui põlemisprotsess ahjus. 
Olulisima tulemusena võiks väheneda elanike väljaränne ja maapiirkondade tühjenemine.  Kui suudame viia kodude rajamise ja hilisemad püsikulud tänastest arusaamadest kordades madalamale, väheneb meid kahjustav palgakasvu surve. Madalama palga saaja võib tunda end sama rikkana, nagu kõrgepalgaline, kellel on kõrged püsikulud. „Viie rikkama riigi hulka“ tähenduses ei kõla idee populaarsena, kuid me saaksime rakendada endi looduslikke eeliseid – meil on palju suurpõllunduseks sobimatut tühja maad ja puidutööstusele väheväärtuslikku metsa. Lisaksime ühe senikuulmatu VALIKU, taastamaks rahulikuma eluviisi hindajatele positiivse eluvaate ja töötahte. Mõjureid on veel.
Selle asemel, et jutustada noortele suurtest palkadest linnades või välismaal, juhime nad märkama kodukoha rikkusi. Kas maale on vaja esmalt töökohti, et tuleksid inimesed või on ettevõtjale vaja kindlustunnet, et seal leiduks töövõimelisi inimesi, kelle ülimaks eesmärgiks ei oleks pimesi kõrgema palga poole tormlemine?
Veel LIHTSAMAJA idee märksõnu: puhtad aiasaadused „potipõllult“; laste töökasvatus, huvi ehitustöö ja aianduse vastu; ehitusoskused; koostöö õpe; laste majanduslik mõtlemine ja kaasatus pere majandusotsustesse; laenamise asemel säästmine; kaasaegsele inforuumile vastav kooliharidus; koosõppe toad maalastele; õpetajate rotatsioon; vanemaealised laste juhendajatena; motiveeritud täiendõpe; optimeeritud ehitustehnoloogia ja kohaliku kütte baasil tootmis- ja avalikud hooned; kodusarnased maamajad vanurite hoolduseks; külakogukonna osalus sotsiaaltöös; aktiivne pensionipõlv väärtuslikus looduskeskkonnas rendimajades (väheneks sotsiaalne koormus linnades ja vabaneks üürikortereid noortele, õppijatele); rahulikud elutingimused spetsialistide peredele, näiteks meedikutele (arstiabi kättesaadavus, turvalisus); hästitoimiva tehnoloogia eksport teistesse riikidesse; eesmärgistatum kutseharidus; noorte loovmõtlemine ja ettevõtlikkus; sõltumatus maailmamajanduse kapriisidest ...
Googelda: „Rahulolev teise kiirusega Eesti“!